![Един остров в Балтийско море застава между Русия и Запада](/media/021/gotland-shvecia.l.webp)
В средата на Балтийско море. Мразовит източен вятър пресича бивша граница от Студената война. След като повече от 20 години това място нямаше никакво стратегическо значение, благодарение на непредсказуемото поведение на Русия островът Готланд отново е в светлината на прожекторите, пише в свой репортаж от Швеция Пол Адам от БиБиСи.
Най-новата глава от дългата военна история на острова кара един завърнал с армията мъж да изпита вълнение.
„Това е почти сбъдната мечта“, казва подполк. Щефан Петерсон.
След десет години цивилен живот, Петерсон отново е в униформа и се подготвя да поеме командването на отбраната на този шведски остров.
Докато измерва с поглед снежния район, където той и колегите му са тренирали преди, той не пропуска отново да се ощипе.
"Винаги съм си мечтал да се завърна като офицер да служа точно тук, на остров Готланд, и да създам ново поделение“, казва той.
Новата бойна единица на Готланд се очаква да бъде досформирана до края на следващата гозина и ще наброява 300 военнослужещи – постоянни и временни.
Изграждането на инфраструктурата, дори и за такава малка част, ще отнеме време. След като заряза острова преди 20 години, шведската армия започва отново тук от нулата.
Бившите казарми отдавна вече са превърнати в офиси за местната администрация.
В един студен климатизиран склад дълбоко в гората 14 германски танка „Леопард“ вече очакват новите си екипажи.
Това е нищо в сравнение с 15-20 хилядния военен персонал, който е бил разположен на Готланд в разгара на Студената война, но според официални представители подкрепление може да пристигне за толкова кратко време, колкото е необходимо.
Трескава атмосфера
"Вие сте по средата между НАТО от едната страна и Русия от другата“, казва Петерсон. „Готланд е точно по средата на това“.
И докато „това“ все още не е връщане към времената на Студената война, то означава все по-трескавата атмосфера в района на Балтика.
Шведското правителство казва, че руски военни самолети често нарушават въздушното пространство на страната. През 2014 г. страната онемя след новините за руска подводница в плитките води на Стокхолмския архипелаг.
"Това, което виждаме, са повече учения, повече военни действия в Балтийско море“, казва министърът на отбраната на Швеция Петер Хултквист. „Виждаме също повече проактивни действиия, например да летят в близост до наши самолети“.
Тези действия на Русия се виждат, но какво означават?
Никой в Швеция не вярва, че Русия ще започне без нищо атака срещу страна извън бившия Съветски съюз, но на Москва се гледа като на все по-непредсказуема.
"Разбрахме ли предварително за анексирането на Крим? Разбрахме ли, че те са много близо да започнат нещо в Източна Украйна?“, пита ген. Микаел Биден, върховен командващ на въоръжените сили на Швеция.
"Това е сред големите предизвикателства сега: какво възнамеряват и защо го правят?“
Някои анализатори вярват, че поведението на Русия има общо повече с укрепването на вътрешната власт на Владимир Путин, а не толкова със заплаха към шведската отбрана.
Но каквато и да е обосновката, тези действия вече подтикнаха правителството на Швеция да увеличи разходите за отбрана и да премести фокуса на военните върху регионалната сигурност след две десетилетия, в които даваше предимство на участие в международни операции.
Всичко това разпали оживения дебат дали Швеция трябва да се присъедини към НАТО.
Проведени миналата година социологически проучвания показаха, че за първи път почти половината шведи подкрепят такова решение, а малко по-малко от половината са против. Това е рязка промяна. През 2012 година по-малко от един на всеки петима подкрепяше присъединяването към НАТО.
Поведението на Русия само частично обяснява този рязък скок, казва Якоб Вестберг, който преподава стратегии в Шведския военен университет в Стокхолм.
"Първият фактор е повишената информираност за жалките способности на шведските въоръжени сили да защитят страната“, казва той.
Слаба отбрана
През декември 2012 година бившият шеф на генералния щаб предизвика смайване с признанието си, че шведската армия може да отбранява страната от нападение само в продължение на седмица.
"Това породи драматични дебати“, казва Вестберг. „Вярно ли е? Може ли да е толкова зле? А то беше зле“.
Военни командири още се срамуват от инцидента „Руски Великден“ от 2013 година, когато шест руски самолети извършиха симулация на атака срещу Стокхолм, а шведските военновъздушни сили не успяха дори да вдигнат един самолет.
Швеция вече си сътрудничи тясно с държави от НАТО. Нейната армия е дори по „оперативно съвместима“ от армиите на много страни-членки. През 2011 година шведските изтребители „Грипен“ участваха в интервенцията на НАТО в Либия.
Но страна, която не е водила война от 1814 година насам и която се гордее с традицията си да бъде неутрална и да не участва в съюзи, не е склонна да извърши следващата логична стъпка.
Въпреки близките си отношения с НАТО Якоб Вестберг казва, че страната следва „паразитна стратегия“.
"Ние оставяме сигурността на нашата собствена страна да зависи от способността на други държави да възпрат по-нататъшна агресия от страна на Русия“, казва той.
По време на инцидента „Руски Великден“ Швеция трябваше да разчита на два датски изтребителя, които излетяха от военна база в Литва.
Докато Швеция не е напълно интегрирана в колективно усилия за защита на сигурността в Балтийския регион, казва Вестберг, Стокхолм няма да бъде приеман като надежден партньор.
На остров Готланд по това време един от бившите колеги на Стефан Петерсон, полковникът от запаса Йоаким Мартел, определя възобновения интерес на правителството към стратегическия остров „едно добро начало“.
Но друг мъж, който е прекарал 15 години от своята военна кариера на Готланд, казва, че Швеция има нужда от доста повече.
„Важно е също да имаме по-стратегическа визия за острова като част от мрежата за сигурност, към която принадлежим“, казва той.
„Ще го кажа направо – островът е част от мрежата на НАТО и Швеция трябва да е много по-свързана с него“.
Подкрепете ни
Уважаеми читатели, вие сте тук и днес, за да научите новините от България и света, и да прочетете актуални анализи и коментари от „Клуб Z“. Ние се обръщаме към вас с молба – имаме нужда от вашата подкрепа, за да продължим. Вече години вие, читателите ни в 97 държави на всички континенти по света, отваряте всеки ден страницата ни в интернет в търсене на истинска, независима и качествена журналистика. Вие можете да допринесете за нашия стремеж към истината, неприкривана от финансови зависимости. Можете да помогнете единственият поръчител на съдържание да сте вие – читателите.
Подкрепете ни